Informační koncepce ČR

Cíle IKČR

Cíl IKČR č. 1: UŽIVATELSKY PŘÍVĚTIVÉ A EFEKTIVNÍ DIGITÁLNÍ SLUŽBY PRO OBČANY A FIRMY

Cílem je realizace konkrétních služeb eGovernmentu pro všechny skupiny klientů, jak občany ČR, podniky i podnikatele, tak i cizince a zahraniční organizace. Nestačí, aby digitální služby byly pouze přívětivé, musí být rovněž bezpečné a efektivnější jak pro klienta, tak pro úřad. Půjde primárně o služby první volby, umožňující řešení nejběžnějších životních situací v různých agendách veřejné správy ČR, a jako takové musí být navrhovány a budovány. Důležitou roli hrají rovněž firmy ICT sektoru, které doplňují služby státu o kategorii komerčních služeb souvisejících se službami veřejné správy. Plnění tohoto cíle přináší klientům nejvyšší přidanou hodnotu ve formě úspory času a peněz. Následující hlavní cíle pak vytvářejí předpoklady pro úspěšnou realizaci dílčích záměrů spadajících pod tento hlavní cíl.

Dílčí cíl IKČR 1.1: Národní katalog služeb

Vytvoření a zlepšování centrálního nástroje nabídky služeb veřejné správy. Veřejnost se musí na jednom místě a jednoduchou formou dozvědět o všech existujících službách, elektronických, asistovaných i těch ještě nezbytně prezenčních (tradičně, úředníkem vykonávaných). Vytváří se předpoklad pro veškeré cíle zaměřující se na poskytování a správu služeb veřejné správy. Správce musí při rozvoji a tvorbě informačních systémů veřejné správy vždy zajistit vazbu na relevantní sdílenou platformu či službu, nebo na konkrétní služby a úkony v agendách veřejné správy, které se jejich prostřednictvím vykonávají a zajistit jejich maximální možnou míru digitalizace, klientského přístupu, automatizace a komfortu. To se týká i vnitřních procesů v úřadu, realizujících tyto služby. Správce katalogu služeb veřejné správy bude vyžadovat a kontrolovat stav ohlášených služeb, tak aby odpovídaly skutečnosti, byly vzájemně konzistentní, jednotlivě i jako celek dávaly smysl a naplňovaly svůj plán digitalizace.

Dílčí cíl IKČR 1.2: Centrální informační místo

Vybudování a rozvoj nového jednoduchého a jednotného systému informování veřejnosti: Využitím portálu veřejné správy s novou funkcí federalizovaného vyhledávání ve všech webových stránkách úřadů. Vybudování služeb kontaktního centra se znalostně/expertním systémem umožňující veřejnosti získat informaci „na vyžádání" ze všech oborů/oblastí působnosti veřejné moci z jednoho kontaktního bodu s možností využití oborových expertů jednotlivých resortů (případně i expertů třetích stran) na druhé úrovni řešení požadovaných úloh. Základem plnění cíle je vytvoření jednotné znalostní a informační základny eGovernmentu

Dílčí cíl IKČR 1.3: Univerzální obslužné kanály

Rozvoj sdílených služeb univerzálních a vzájemně provázaných obslužných kanálů (Czech POINT, Datové schránky, Portál veřejné správy, multikanálové Kontaktní centrum / Call centrum, atd.) pro realizaci úkonů vůči veřejné správě (podání a doručení) a služeb úplného elektronického podání, s využitím elektronické identifikace subjektu práva. Portál veřejné správy (PVS) se stane skutečným a jediným 100 % rozcestníkem pro všechny digitální služby veřejné správy. Současně je nezbytné transformovat stávající i nově vznikající portály a weby OVS tak, aby všechny společně s PVS vytvářely homogenní rozhraní služeb veřejné správy pro občany a firmy. Obdobným způsobem PVS poskytne službu úředníkům směrem ke specifickým podpůrným službám integrací do „Portálu úředníka” s odděleným uživatelským rozhraním od rozhraní pro veřejnost. Nabídka služeb, které bude možné vyřídit prostřednictvím kontaktních míst Czech POINT, se s postupující digitalizací výrazně rozšíří. Zároveň dojde k rozšíření počtu funkcionalit pro uživatele systému Czech POINT@Office, tj. pro úředníky či pracovníky kontaktních míst. Důležitým kanálem bude Kontaktní centrum a jeho operátoři, kteří poskytnou klientům jak expertní znalosti při řešení životních situací, tak i osobní asistenci v jednotlivých kanálech a možnost dalších forem úkonů vůči veřejné správě. Posledním z obslužných kanálů digitalizace zůstávají Datové schránky, které budou plošně preferovaným podacím a doručovacím nástrojem ostatních obslužných kanálů a svojí universálností poslouží všude tam, kde využití ostatních kanálů nebude efektivní.

Dílčí cíl IKČR 1.4: Digitální služby resortů

Rozvoj digitálních služeb jednotlivých resortů s využitím sdílených služeb a v souladu s plánem digitalizace služeb v katalogu služeb veřejné správy. Prioritu budou mít oblasti s dosud nedostatečným počtem či nedostatečnou úrovní digitálních služeb (eHealth, školství, eJustice, doprava, stavební řízení a územní plánování, e-Tourism a další), kde je zároveň významný potenciál v počtu klientů i transakcí.

Původní Dílčí cíl IKČR 1.5: Národní katalog otevřených dat byl zrušen, nahrazuje jej

Dílčí cíl IKČR 1.6: Role správců služeb

Zavedení rolí správců služeb v OVS, zodpovědných za elektronickou obsluhu klientů, napříč agendami. Pracovníci v této roli budou z pozice věcného správce zodpovídat za rozvoj plnohodnotného transakčního portálu svého úřadu, propojeného s Portálem veřejné správy (PVS) integrovaného s ostatními obslužnými kanály úřadu. Tito pracovníci budou současně správci jednotného katalogu služeb OVS, a tak i přirozenými partnery úřadu pro centrální správu portálu a katalogu služeb v PVS.

Dílčí cíl IKČR 1.7: Zpětná vazba klientů

Vytvoření systému zpracování podnětů a návrhů veřejnosti na zlepšování služeb, včetně např. snižování administrativní zátěže pomocí nástrojů eGovernmentu. Součástí systému je sběr zpětné vazby k digitálním službám a její efektivní využití při řízení služeb jejich správci, centrální platforma a podpora pro klienty/stěžovatele, monitoring a eskalace neřešených podnětů až do úrovně centrální koordinace. Základ dotazníku zpětné vazby bude u všech služeb jednotný a bude vycházet z metodiky NPS (Net Promoter Score), nebo obdobné, do 30. 9. 2023.

Dílčí cíl IKČR 1.8: Jednotné UX/UI

Zařazení metodik UX/UI do tvorby informačních systémů. Zadávací dokumentace pro tvorbu IS budou obsahovat požadavky na analýzu, návrh a plán uživatelského testování z pohledu uživatelské přívětivosti (UX/UI), pro různé segmenty interních a externích uživatelů IS. Součástí vývoje IS pro veřejnou správu bude i veřejné testování jejich UX/UI vlastností a přívětivosti vůči klientům. Aktuálně existující knihovny design systému gov.cz budou dále rozvíjeny jako základ UX/UI a neustále optimalizovány. Do 30. 9. 2025 sjednotit UX/UI webových stránek centrálních správních úřadů a do 30. 6. 2027 UX/UI všech digitálních služeb poskytovaných všemi státními úřady a jejich podřízenými organizacemi. 50% digitálních služeb bude takto sjednoceno do 30. 6. 2025.

Dílčí cíl IKČR 1.9: Proaktivní poskytování služeb

Cílem je minimalizovat nutný počet interakcí klientů s veřejnou správou ve všech životních situacích díky proaktivnímu poskytování služeb či vyřizování povinností automaticky „za klienty” všude tam, kde je to možné a vhodné. Veřejná správa by neměla nutit své klienty žádat o služby, u kterých může s jistotou nebo vysokou pravděpodobností předpokládat, že je budou muset či chtít využít. Při naplňování tohoto cíle by měl být kladen důraz na mezirezortní spolupráci a agregaci logicky na sebe navazujících služeb do ucelených a maximálně automatizovaných procesů řešení konkrétních životních situací. Tyto procesy by měly být kromě požadavku klienta nově a v rostoucí míře startovány také událostmi nastávajícími na straně veřejné správy, ať už automaticky (např. vypršení platnosti dokladu) nebo aktivitou úředníka.

Cíl IKČR č. 2: DIGITÁLNĚ PŘÍVĚTIVÁ LEGISLATIVA

Zlepšení oblasti služeb eGovernmentu je podmíněno odpovídající legislativou – stávající i nově přijímanou. Kvalitní legislativní proces je základem, jak pro přijímání nových právních norem, tak novelizaci těch stávajících (zde ve smyslu jejich „digitální přívětivosti", která by se měla stát přirozenou součástí nově přijímaných i revidovaných právních norem). Pravidla digitalizace služeb veřejné správy jsou vytvářena jak na národní úrovni, tak také na evropské úrovni, kde by se v tomto ohledu měla ČR stát aktivním členským státem a více ovlivňovat již samotnou tvorbu nových legislativních i nelegislativních opatření EU. Právní úprava na národní úrovni by měla využívat transpozičních možností, které evropské právo připouští a zároveň by měla svou dikcí umožnit a podpořit rozvoj moderních technologií. Právní řád bude jako celek digitálně přívětivý, tedy nebude klást překážky ve využívání možností digitálních nástrojů a služeb, které odpovídají technologickým standardům 21. století.

Dílčí cíl IKČR 2.1: Digitální dopady navrhované legislativy

Cílem je zajistit povinnost vytváření digitálně přívětivé legislativy v souladu s aktualizovanými Zásadami pro tvorbu digitálně přívětivé legislativy. Návrhy právních předpisů budou hodnoceny z hlediska digitálních dopadů (Digitální RIA - DIA). Odborným garantem posouzení z hlediska DIA bude pracovní výbor RVIS pro DPL. Posouzení dopadů změn legislativy z hlediska principů DPL bude logicky začleněno do působnosti Legislativní rady vlády v rámci jí prováděného obecného hodnocení dopadů regulace, dle Legislativních pravidel vlády, jejichž účelem je sjednotit postup ministerstev a jiných ústředních orgánů státní správy při přípravě právních předpisů a přispět ke zvýšení úrovně tvorby právního řádu. Touto cestou zajistit v legislativě dodržování všech základních zásad (architektonických principů eGovernmentu), zejména principů data only once” a digital by default pro všechny nově zaváděné i existující veřejné služby.

Dílčí cíl IKČR 2.3: eSbírka a eLegislativa

Dokončení projektů eSbírka a eLegislativa, včetně napojení vytvořených informačních systémů na jiné ISVS, na portály úředníků, na portál veřejné správy, portál občana, centrální call-centrum a rozhraní k systémům třetích stran. Následný rozvoj řešení pro tvorbu a publikaci právních předpisů územních samosprávných celků a pro propojování judikatury a dalších dokumentů významných pro výklad práva s texty právních předpisů v e-Sbírce.

Dílčí cíl IKČR 2.4: Průběžná aktualizace platné legislativy

Průběžně po celou dobu platnosti a účinnosti analyzovat a na úrovni gestorů jednotlivých právních předpisů aktualizovat obsah právních norem, a zajistit tak napříč právním řádem ČR aktuálnost a správnost obsahu právních předpisů ve vztahu k oblasti eGovernmentu a ICT s cílem realizovat a poskytovat služby klientům a úředníkům ve shodě s cíli a principy této koncepce a Národního architektonického plánu (NAP).

Dílčí cíl IKČR 2.5: Právo na digitální služby

Realizovat obecný právní rámec práva na digitální služby, založeného zákonem č. 12/2020 Sb. o právu na digitální služby, konkrétním a důsledným způsobem na úrovni všech jednotlivých právních předpisů upravujících oblast služeb eGovernmentu a služeb veřejné správy vůbec.

Dílčí cíl IKČR 2.6: Revize legislativy eGovernmentu

Analyzovat a na úrovni gestorů jednotlivých právních předpisů aktualizovat všechny zákony a prováděcí právní předpisy tvořící právní rámec eGovernmentu tak, aby podporovaly uskutečnění cílů této koncepce. Cílem je v těchto právních předpisech konsolidovat a systematizovat řízení, správu a rozvoj služeb eGovernmentu, sjednotit určené a povinné subjekty, terminologii a dopady jak na veřejnou správu, tak na klienty veřejné správy.

Dílčí cíl IKČR 2.7: Soukromé a veřejnoprávní služby

Analyzovat a na úrovni gestorů jednotlivých zákonů zajistit právní podmínky pro uplatnění vhodných služeb eGovernmentu využitelných v praxi soukromoprávními subjekty. Pro rozvoj digitálních služeb a růst produktivity hospodářství ČR je důležité, aby sdílené služby eGovernmentu, mohly být využívány jak silně regulovanými podnikatelskými odvětvími (bankovnictví a pojišťovnictví, energetika, telekomunikace a vodárenství atd.), tak i dalšími soukromoprávními subjekty. A naopak je žádoucí nalézt způsoby, jak účinně kombinovat soukromoprávní služby se službami veřejnoprávními při řešení životních situací klientů.

Dílčí cíl IKČR 2.8: Metodika pro veřejné zakázky v oblasti ICT

Vydat metodiku pro zadávání veřejných zakázek v oblasti ICT, která by zadavatelům pomohla při volbě a využití všech zákonných instrumentů a možností zakázkového práva, s cílem optimálního nastavení zadávacích podmínek pro výběr dodavatele a následného řízení celého životního cyklu IS ve shodě s principy této koncepce a podle plánů jejich dlouhodobého rozvoje ve shodě s architekturou úřadů a s NAP.

Dílčí cíl IKČR 2.9: Nová legislativa eGovernmentu

Vytvoření návrhů nových právních předpisů na podporu eGovernmentu, zákona o národní infrastruktuře pro prostorové informace a zákona o BIM, a dalších. Jednotlivé zákony budou představovat záměry/projekty tohoto dlouhodobě platného dílčího cíle.

Dílčí cíl IKČR 2.10: Legislativní podpora proaktivního poskytování služeb

Usilovat při tvorbě nové i aktualizaci platné legislativy o implementaci právních úprav, které umožní minimalizovat nutný počet interakcí klientů s veřejnou správou ve všech životních situacích a podpoří veřejnou správu při proaktivním poskytování služeb či vyřizování povinností za klienty všude tam, kde je to možné a vhodné. Vytvoření doporučení, metodik, postupů a příkladů nejlepší praxe, které budou při vzniku a úpravě digitálních služeb zváženy a využity.

Cíl IKČR č. 3: ROZVOJ PROSTŘEDÍ PODPORUJÍCÍHO DIGITÁLNÍ TECHNOLOGIE V OBLASTI eGOVERNMENTU

Cílem opatření je, ve spolupráci se sociálními partnery a s dalšími subjekty, vytvořit prostředí podporující českou společnost v digitální transformaci veřejné správy. Plnění tohoto cíle je spolu s legislativními úpravami, zajištěním lidských zdrojů a s efektivním řízením ICT klíčovým předpokladem rozvoje dodávky služeb. Je třeba vytvořit prostředí příznivé pro vznik, vývoj a testování digitálních a mobilních služeb veřejné správy a s tím související nastavení očekávání občanů. Za digitalizaci se přirozeně považuje transformace přeměna dosud nedigitalizovaného obsahu na plně digitální, nicméně spadá sem rovněž i zkvalitnění a rozvoj již existujícího digitálního obsahu, inovace procesů a služeb, podpořených digitálními technologiemi. Z hlediska předpokladů efektivního využití eGovernmentu ČR tvoří zásadní oblast rovněž rozvoj komunikační infrastruktury veřejné správy. K tomu, aby digitalizovaná veřejná správa dobře fungovala, a aby v ni organizace i občané měli důvěru, je klíčové zajistit bezpečnost digitálních služeb. Jedná se jak o obranu proti kybernetickým útokům a zajištění efektivní a kvalitní kritické infrastruktury, tak o ochranu soukromí a osobních i obchodních údajů uživatelů.

Dílčí cíl IKČR 3.1: Čerpání mimorozpočtových zdrojů

Zajištění maximálního využití dostupných externích mimorozpočtových zdrojů, zejména ESIF, které ulehčí zátěži na státní rozpočet při investiční části. Zajistit ve státním rozpočtu provozní výdaje na podporu a provoz investice minimálně ve stejné výši, jako byla investice.

Dílčí cíl IKČR 3.2: Digitalizace dosud nedigitalizovaného obsahu

Digitalizace dosud nedigitalizovaného obsahu důležitého pro rozvoj eGovernment služeb pro veřejnost. Jedná se například o fondy duševního vlastnictví, knihovní fondy a fond kulturního dědictví, dokončení digitalizace katastru nemovitostí, digitalizace stavebního řízení atd.

Dílčí cíl IKČR 3.3: Digitální archivy

Vytvoření a rozvoj prostředí pro dlouhodobé ukládání a archivaci digitálního (úředního) obsahu, jako předpokladu pro plně digitální, bezpapírové procesy veřejné správy. Digitální úložiště existují jednak lokálně v rámci úřadů, tak pro účely archivace centrálně (Národní archiv a obecně veřejné archivy).

Dílčí cíl IKČR 3.4: Základní registry

Zajištění bezchybného provozu a trvalého zlepšování všech základních registrů, bez nichž není možné naplnit ostatní cíle IKČR, včetně práva občanů na digitální službu. Jejich intenzivní používání v nových digitálních službách přináší potřebu jak jejich dalšího rozšíření, tak i jejich transformace v řídící systém eGovernmentu, zlepšení kvality dat a využívání RPP a jeho přerod v tzv. META-informační systém (Meta-IS).

Dílčí cíl IKČR 3.5: Komunikační infrastruktura

Aktualizace a realizace strategie v oblasti budování a využívání komunikační infrastruktury veřejné správy. Komunikační infrastruktura veřejné správy, včetně Centrálního místa služeb (CMS), se musí stát sdíleným, bezpečným a řízeným komunikačním prostředím pro informační systémy úřadů. Musí umožnit bezpečné propojování poskytovaných online služeb s jejich uživateli, a to jak uvnitř veřejné správy, tak i pro klienty na internetu. Celá komunikační infrastruktura musí být nákladově efektivní, bez zbytečných duplicit v komunikačních kanálech, robustní a bezpečná s definovanými a měřitelnými parametry jednotlivých služeb formou SLA. Budována bude i nadále vícezdrojově, s využitím vlastní infrastruktury veřejné správy a s využitím komerčních služeb.

Dílčí cíl IKČR 3.6: Elektronická identifikace

Zajištění provozu, rozvoje a rostoucího využití jak elektronické identifikace občanů a zástupců právnických osob (NIA, občanské průkazy s biometrickým čipem, státní identifikační prostředek mobilní klíč, rozvoj komerčních poskytovatelů elektronické identifikace, např. bankovní identita – BankID, atd.) a cizinců, tak společné centrální fyzické i elektronické identifikace úředníků prostřednictvím jejich jednotného identitního prostoru. Prostředky pro elektronický podpis a pečeť pro úředníky a úřady, a jejich poskytování jako sdílené služby státu. Řízená migrace dnes již proprietárního identitního prostoru Datových schránek do příslušné sdílené služby elektronické identifikace – do Národního bodu (NIA).

Dílčí cíl IKČR 3.7: Digitální mapa veřejné správy

Rozvoj a provoz základních služeb a implementace strategie sdílení dat mezi veřejnou správou a privátním sektorem formou Digitální mapy veřejné správy, zejména digitálních technických map, a dalších autoritativních široce využitelných datových zdrojů, (vzniklých např. na základě použití metod jako je BIM – Informační modelování staveb apod.) jako nedílných součástí Národní infrastruktury pro prostorové informace.

Dílčí cíl IKČR 3.8: Kybernetická bezpečnost

Podpora opatření kybernetické bezpečnosti pro veřejnou správu. Obsahem cíle je zajišťování důvěry a bezpečnosti interních i externích digitálních služeb veřejné správy plněním zejména Národní strategie kybernetické bezpečnosti ČR a úkolů z navazujícího Akčního plánu, které se týkají zabezpečení digitální veřejné správy, a dalšími opatřeními, jako například Minimální bezpečnostní standard, nezahrnutými do jiných cílů IKČR v souladu s vyhláškou/standardem NÚKIB v oblasti kybernetické bezpečnosti vztahující se k ICT službám eGovernment cloud.

Dílčí cíl IKČR 3.9: Přeshraniční elektronická identifikace

Rozvoj identitních prostředků podporujících přeshraniční identifikaci pro vnitřní fungování ve veřejné správě a vybraných částech soukromoprávních činností pro použití v evropském prostoru dle nařízení eIDAS. Očekává se rozvoj v oblasti identity plně pod kontrolou držitele, konkrétně elektronických aplikací uchovávající identitní a další údaje v důvěryhodném prostoru. Konečná evropská podoba závisí na revizi nařízení eIDAS, česká podoba chce být maximálně kompatibilní, ale může se odlišovat pro vnitřní užití, podobně jako je to u systému NIA.

Dílčí cíl IKČR 3.10: Digitální oprávnění a zmocnění

Vybudovat centrální služby na úrovni základního registru proto, aby klient (fyzická nebo právnická osoba) mohl být při užívání digitálních služeb veřejné správy digitálně zastupován jinou osobou, a to formou plné moci či zákonným zmocněním. Úřad musí zajistit i soulad mezi digitálními a papírovými zmocněními, kdy se pro použití v tradičních a digitálních obslužných kanálech mohou navzájem nahrazovat, rušit, doplňovat.

Dílčí cíl IKČR 3.11: Elektronické platby

Zajistit jednoduchou, přívětivou a rychlou úhradu platby v rámci služby veřejné správy veškerými formami platby, které jsou dostupné v soukromoprávním světě. Platba ve formě například správního poplatku je přirozenou součástí mnoha služeb, a proto je efektivní digitální platba předpokladem služeb v digitálních kanálech.

Dílčí cíl IKČR 3.12: Stavebnice sdílených řešení

Vznik a podpora výstavby a provozu sdílených služeb, které stavebnicovým způsobem umožní poskládat (způsobem, obvyklým v prostředí cloudu) potřebný základ aplikace z existujících a odzkoušených funkčních celků.

Dílčí cíl IKČR 3.13: Udržitelná technologie a infrastruktura

Zajištění toho, aby digitální infrastruktury a technologie veřejné správy, včetně jejich dodavatelských řetězců, byly udržitelnější a odolnější a (aby) účinněji využívaly energii a zdroje, s cílem minimalizovat svůj negativní environmentální a sociální dopad a přispívat k udržitelnému oběhovému (cirkulárnímu) a klimaticky neutrálnímu hospodářství a společnosti v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu.

Dílčí cíl IKČR 3.14: Národní infrastruktura pro prostorové informace

Zajištění koordinovaného efektivního rozvoje národní infrastruktury pro prostorové informace tak, aby bylo zajištěno sdílené využívání prostorových dat a služeb informační společnosti nad prostorovými daty napříč agendami a činnostmi veřejné správy s předpokladem vzniku synergických efektů.

Cíl IKČR č. 4: ZVÝŠENÍ KAPACIT A KOMPETENCÍ ZAMĚSTNANCŮ VE VEŘEJNÉ SPRÁVĚ

V návaznosti na rozšiřování pravomocí a zodpovědností pracovníků při digitální transformaci úřadů jsou zvýšení úrovně kompetencí, jejich celková kapacita a její efektivní využití, klíčovou prioritou IKČR. Cílem je zajistit dostatečnou a dostupnou kapacitu kompetentních expertů díky efektivnímu vyhledávání lidských zdrojů a péči zejména o IT specialisty, propagaci a budování image státní správy jako atraktivního zaměstnavatele a lepšímu propojení potřeb státu v oblasti digitálních služeb se vzdělávacím systémem. Tento cíl zahrnuje realizaci konkrétních úkolů tak, aby vnitřní struktura, funkce a výkonnost orgánů veřejné správy a jejich připravenost k implementaci neustálých změn a zlepšování odpovídala stupňujícím se požadavkům na množství a kvalitu elektronických služeb veřejné správy a na nákladovou efektivitu jejich realizace. To představuje i rostoucí požadavky na množství a kvalitu zaměstnanců ICT, ale i ostatních rolí podílejících se na klíčových změnách.

Dílčí cíl IKČR 4.1: Systemizace expertních profesí

Návrh změn systemizace a katalogizace ICT profesí a profesí podílejících se na návrhu a řízení změn veřejné správy (procesní analytici, architekti úřadů, projektoví manažeři, bezpečnostní experti a další specialisté) a na řízení kvality a zlepšování služeb (správci digitálních služeb, manažeři kvality, procesní manažeři). Součástí cíle je doplnění typů systemizovaných míst, doplnění chybějících expertních profesí do katalogu povolání ve VS a doplnění počtu tabulkových míst pro tyto potřebné profese.

Dílčí cíl IKČR 4.2: Získání, udržení a rozvoj klíčových specialistů

Zajistit základní předpoklad pro naplnění cílů rozvoje eGovernmentu, kterým je získání, udržení a rozvoj klíčových specialistů, odborníků z oblasti ICT, řízení změn, řízení služeb, procesů a kvality, ve vybraných profesích služebního i zaměstnaneckého poměru. Za tímto účelem navrhnout a realizovat opatření zejména v oblastech: otevřenosti a prostupnosti trhu práce veřejné správy pro výše uvedené experty,, mzdové politiky a systému odměňování státních zaměstnanců podle dosažených výsledků, pro zajištění konkurenceschopnosti veřejné správy na trhu práce, motivačního systému v oblasti nefinanční motivace a benefitů státních zaměstnanců, systému vzdělávání a sdílení znalostí státních zaměstnanců ve vybraných profesích. Kvalitního řízení organizací a snížení vnitřní byrokracie organizace.

Dílčí cíl IKČR 4.3: Absolventi ve státním sektoru

Ve spolupráci s vysokými školami navrhnout a realizovat systém, který zajistí vyšší přiliv kvalitních absolventů v požadovaných odbornostech do zaměstnaneckého poměru ve státním sektoru a zajistí jejich setrvání po definovanou dobu. Součástí cíle je i zvýšení prestiže práce pro stát, jak mezi absolventy, tak mezi zkušenými odborníky.

Dílčí cíl IKČR 4.4: Využití kompetenčních center

Zvýšení celkových odborných kapacit úřadů s využitím sdílených kompetenčních center. Do cíle patří možnost sdílení zaměstnanců a spolupráce s experty ze soukromého sektoru. Kompetenční centra a komunity zajistí potřebnou jednotu přístupu i vzájemné sdílení nejlepších praxí, napříč všemi oblastmi poskytovaných ICT služeb a digitální transformace.

Dílčí cíl IKČR 4.5: Ustavení transformačních útvarů

Ustavení transformačních útvarů Projektové kanceláře a Architektonické kanceláře na úrovni přímé podpory nejvyššího vedení úřadu. Společně s tím jde povinnost praktického naplnění účelu těchto kanceláří plnohodnotným programovým a projektovým řízením a využívání systémového přístupu architektury úřadu (EA) na všech úrovních strategického plánování a řízení OVS.

Dílčí cíl IKČR 4.6: Kapacity pro realizaci změn

Zajištění úpravy rozsahu a náplně systemizovaných služebních a pracovních míst, přinejmenším pro manažerské, metodické, průřezově řídící a IT role tak, aby jejich nedílnou součástí byla aktivní participace na plánování, řízení, návrzích a realizaci změn úřadů. Zajištění navýšení plánované kapacity systemizovaných služebních a pracovních míst v rolích, které se podílejí na změnách úřadů tak, aby se všichni pracovníci mohli na změnách podílet především v rámci řádné pracovní doby.

Dílčí cíl IKČR 4.7: Naplnění expertních míst

Zavedení a obsazení nových rolí a systematizovaných míst v úřadech odpovídajících expertním profesím, nezbytným pro uplatnění nových metod řízení, zejména ustavení rolí správce elektronických služeb úřadu, manažera kvality procesů a služeb, nebo jim obdobných.

Dílčí cíl IKČR 4.8: Rozvoj digitálních kompetencí

Realizace specifických vzdělávacích a výcvikových programů podporujících rozvoj digitálních kompetencí, které obsahují aktivity pro identifikaci slabých stránek a motivaci pracovníků k jejich rozvoji a vzdělávání. Zahrnutí digitálních kompetencí úředníků/zaměstnanců veřejné správy do procesu hodnocení pracovníků. Zvýšení informovanosti personalistů veřejné správy o podstatných aspektech digitálních kompetencí.

Cíl IKČR č. 5: EFEKTIVNÍ A CENTRÁLNĚ KOORDINOVANÉ ICT VEŘEJNÉ SPRÁVY

Cílem je řídit realizaci IKČR a celkově koordinovat rozvoj oblasti eGovernmentu tak, aby investice zdrojů do modernizace a rozvoje ICT VS byly maximálně efektivní a projekty realizované v této oblasti dodávaly ve stanoveném čase a v definované kvalitě výstupy, které budou naplňovat cíle a principy IKČR. K naplnění tohoto cíle je nutné tyto projekty již ve fází záměru navzájem koordinovat, minimalizovat jejich zbytečné překryvy a maximálně využít možnou synergii disponibilních finančních, personálních i časových zdrojů a znalostí všech stupňů VS ČR. Jedná se tedy zejména o zavedení řízení eGovernmentu pomocí standardizovaných principů a postupů Enterprise architektury, zlepšení řízení souvisejících znalostí, implementace architektury sdílených služeb do jednotlivých architektur orgánů veřejné moci, zavedení centralizovaného řízení státních podniků a agentur specializovaných na poskytování ICT služeb a vybudování institucionální kompetence metodicky řídit procesy útvary informatiky OVS a řídit všechny fáze životního cyklu ISVS, za účelem optimalizace výkonnosti a celkové efektivity eGovernmentu jako celku. V případě zavádění centralizovaného řízení ICT a eGovernmentu pak bude nutné zhodnotit jeho nelegislativní i legislativní možnosti řešení s ohledem na jeho dopady do oblasti hospodářské soutěže, zadávání veřejných zakázek, rozpočtových pravidel i nakládání s majetkem státu (např. novelizaci zákona č. 77/1997 Sb., o státním podniku a dalších).

Dílčí cíl IKČR 5.1: Řízení realizace IKČR

Vytvoření optimálních řídících struktur na úrovni vlády ČR a RVIS, změna statutu podpůrných expertních týmů i automatizovaná podpora procesů řízení znalostí a to včetně konkrétních úkolů, odpovědnosti a termínů. Do této oblasti spadá optimalizace struktur RVIS a jejích pracovních výborů a pracovních skupin, stejně jako koordinace činností garantů jednotlivých cílů informační koncepce a příslušných dílčích strategií. Součástí cíle je vrcholové řízení alokace finančních zdrojů pro realizaci cílů IKČR.

Dílčí cíl IKČR 5.2: Zdroje na realizaci IKČR

Alokace adekvátních lidských a finančních zdrojů pro realizaci IKČR, jako nástroje digitalizace výkonu státní správy. K realizaci navržených hlavních cílů je nezbytné vytvořit kvalitní expertní týmy s účastí předních odborníků veřejného i soukromého sektoru. Pro realizaci cílů je nutné alokovat centrálně adekvátní finance jak ze státního rozpočtu, tak vhodnou úpravou čerpání prostředků ze strukturálních fondů. Vybudování centrální odborné kompetence a kapacity k metodickému vedení procesů řízení útvarů informatiky OVS a celého životního cyklu jejich IS. Vybudování centrální odborné kompetence ke schvalování digitálních on-line služeb ve fázi návrhu a při jejich uvolňování v rámci centrální správy katalogu služeb veřejné správy.

Dílčí cíl IKČR 5.3: Architektura veřejné správy

Zavedení jednotných principů a postupů tzv. Enterprise architektury (architektury veřejné správy) jako prostředku celostního poznávání fungování úřadů a agilního přístupu k její tvorbě a správě. Principy architektury veřejné správy přinášejí do řízení změn potřebnou klasifikaci, strukturu a stabilitu, zatímco principy agilního přístupu přináší dynamiku a schopnost rychlé reakce na měnící se potřeby, umožní inovovat, zkoušet a poučit se z chyb vlastních i cizích, nezbytnou v dnešní turbulentní době. Do tohoto cíle dále spadá správa, rozvoj a publikování závazného Národního architektonického rámce a Národního architektonického plánu ČR, s jejich standardy a doporučeními v celostátním úložišti architektury VS a jejich uplatnění v návrzích a realizaci architektur OVS.

Dílčí cíl IKČR 5.4: Koordinace státního ICT

Realizace optimálního modelu koordinace činnosti státních organizací a podniků, specializovaných na poskytování ICT služeb. Cíl je zaměřen na optimalizaci řízení dodávek ICT služeb všech stávajících a budoucích státních organizací, poskytujících ICT služby dalším orgánům veřejné správy.

Dílčí cíl IKČR 5.5: eGovernment cloud

Cíl zahrnuje vytvoření eGovernment Cloud (eGC), který se skládá z části státní a komerční, pro potřeby veřejné správy ČR – online služeb na úrovních IaaS (Infrastructure as a Service), PaaS (Platform as a Service) a SaaS (Software as a Service). V komerční části eGC jsou poskytovány dynamickým nákupním systémem nabízené služby (Iaas, PaaS, SaaS) komerčních poskytovatelů. Státní část eGC se soustředí na budování sdílených platforem (PaaS) a infrastruktury (IaaS) pro jedinečné a centrálně poskytované zákony definované služby ISVS.

Dílčí cíl IKČR 5.6: Národní ICT autorita

Zajištění vydávání a aktualizace ICT standardů nezbytných pro zajištění rozvoje a bezchybného provozu jednotlivých ISVS. Zejména jde o standardy funkčních specifikací klíčových typových řešení, standardy ICT služeb a rozhraní. Pro řízení ICT jsou nutné zejména standardy jednotlivých metod řízení a standardy digitálních služeb a standardní typové SLA a OLA (dohody o úrovni služeb a provozu).

Dílčí cíl IKČR 5.7: Agendy v přenesené působnosti

Zajištění podpory sdílení údajů agendových systémů pro výkon agendy státní správy v přenesené působnosti tím, že všechny tyto agendové informační systémy musí mít správcem (ohlašovatelem agendy) zajištěnu logicky centralizovanou architekturu, umožňující poskytování služeb bez ohledu na místní příslušnost, v integraci s jinými agendovými systémy i s provozními systémy OVM v agendě působících, a zahrnující řešení pro samoobslužný a asistovaný přístup klientů.

Dílčí cíl IKČR 5.8: Sdílená řešení pro malé agendy a úřady

Vybudování sdílených platforem pro návrh a provoz obslužných a agendových informačních systémů a provozních systémů pro malé agendy a malé úřady státní správy i samosprávy. Samosprávné celky dostanou podporu od státu ve formě těchto platforem a přednastavených řešení pro využití v samosprávných agendách. Jejich základní funkce budou jednotné, místní specifika budou parametrizovatelná dle potřeb úřadů. Jiná jednotná řešení budou dostupná formou sdílení zdrojového kódu pro realizace řešení v místě úřadu (on-Premise).

Původní Dílčí cíl IKČR 5.9: Propojený datový fond byl zrušen, nahrazuje jej

Původní Dílčí cíl IKČR 5.10: Veřejný datový fond byl zrušen, nahrazuje jej

Dílčí cíl IKČR 5.11: Systémy prostorových dat

Rozvoj a provoz informačních systémů spravujících prostorová data, jakožto součást Národní infrastruktury pro prostorové informace, které slouží pro podporu výkonu agend veřejné správy, jako jsou např. stavební řízení, územní plánování a rozvoj území, krizové řízení, obrana státu, ochrana životního prostředí, zemědělství, doprava, památková péče, správa majetku, navržených a vybudovaných s respektováním strategie sdílení dat a služeb eGovernmentu. Dále bude rozvíjen potenciál prostorových informací podle jejich charakteru jako součást propojeného nebo veřejného datového fondu.

Dílčí cíl IKČR 5.12: Měření a vyhodnocování realizace IKČR

Obsahem cíle jsou opatření směřující k institucionálnímu, finančnímu, personálnímu a ICT zajištění efektivní koordinace, plánování a kontroly realizace IKČR a ostatních ICT zakázek, včetně hodnocení úspěšnosti záměrů a realizovaných cílů IKČR průzkumem spokojenosti veřejnosti, managementu OVS, IT specialistů z řad odborné veřejnosti i OVS, včetně vyhodnocování mediální odezvy.

Dílčí cíl IKČR 5.13: Agendové informační systémy

Cíl je zaměřen především na všechny agendové informační systémy a v obecné rovině na všechny systémy, nově budované nebo nahrazované v OVS. Při jejich návrhu a vývoji je třeba zohledňovat moderní trendy a technologie budování informačních systémů. Zároveň je nezbytné vždy zohledňovat jejich vyzrálost, životní cyklus a v neposlední řadě i bezpečnostní aspekty.

Cíl IKČR č. 6: EFEKTIVNÍ A PRUŽNÝ DIGITÁLNÍ ÚŘAD

Externí služby pro klienty nebudou nikdy dostatečně funkční bez zásadní proměny vnitřního chodu úřadů a bez jeho trvalého zlepšování. Cesta k digitálním službám musí vést přes zásadní zjednodušování a elektronizaci celých jejich realizačních procesů. Zjednodušování komunikace a procesů je pak vedle digitalizace jedním ze základních zdrojů efektivity veřejné správy a nedílnou součástí zodpovědnosti věcných správců za procesy správy těchto služeb. Stejně jako klient, má i úředník právo na efektivní služby IT podpory jeho práce. I úředník má mít všechny informace dostupné na jednom místě, s propojením na všechny potřebné úřady a v ergonomickém prostředí Portálu úředníka. Ke všem se má dostat s jednotnou elektronickou identifikací. I podpůrné a provozní funkce úřadů musí být digitálně transformovány tak, aby úředníky nezatěžovaly administrativou a zásadně usnadnily, zkrátily a zefektivnily poskytování interních služeb úřadu. Tím se dále zvýší úředníkům prostor na poskytování služeb externím klientům. Proto je cílem směřování k bezpapírovému úřadu, podpořenému vzájemně integrovanými provozními systémy, poskytujícími služby v Portálu úředníka. Digitální transformace vnitřního chodu úřadů i jeho vnějších služeb se neobejde bez posílení a neustálého rozvoje ICT infrastruktury úřadů. Její struktura a funkce se budou měnit i v závislosti na přesunu řady IT služeb do eGovernment Cloudu.

Dílčí cíl IKČR 6.1: IT podpora práce úředníků

Cíl zahrnuje jak vybudování Portálů úředníka jako jednoho komplexního a jednotného uživatelského a přístupového rozhraní úředníků každého jednotlivého úřadu, tak centrálních sdílených aplikací a informačních zdrojů, které budou své služby úředníkům v Portálu úředníka poskytovat. Každý úředník nalezne všechny potřebné informace pro svou práci na jednom místě, v intranetu svého úřadu, ze kterého se postupným připojováním transakčních služeb stane Portál úředníka. Do každého lokálního Portálu úředníka jsou zařazeny všechny postupně přibývající centrální digitální služby pro úředníky. Pro malé úřady, bez místního Portálu úředníka, budou centrální služby dostupné v centrálním Portálu úředníka. Součástí bude i národní Katalog sdílených elektronických služeb pro úředníky.

Dílčí cíl IKČR 6.2: Vnitřní digitalizace úřadu

Digitalizace vnitřních činností a dokumentů úřadu – konec referátníků a žádanek. Nedílnou součástí optimalizace procesů a služeb je jejich zjednodušování, elektronizace a automatizace, sjednocování a sdílení. Tedy elektronizace a sdílení vnitřních činností a dokumentů úřadu všude, kde to je co do počtu a složitosti činností proveditelné a rentabilní.

Dílčí cíl IKČR 6.3: Nové metody řízení úřadu

Cíl zahrnuje zajištění řízení strategie úřadu jako trvalý proces, projektové řízení zdrojů při zavádění změn, procesní řízení agend a provozních činností, včetně procesního řízení informatiky s využitím moderních standardů, řízení služeb poskytovaných externím a interním klientům, podporu zlepšování kvality a postupů v oblasti kybernetické bezpečnosti, případně další metody řízení. Všechny agendové i provozní činnosti úřadu budou dekomponovány tak, aby bylo možné určit ty, které budou vykonávány jednotně a z nich ty, které budou vykonávány centrálně, jako vnitřní sdílená služba úřadu, případně s využitím odpovídajících centrálních sdílených služeb státu.

Dílčí cíl IKČR 6.4: Modernizace provozních IS

Cílem je pořízení, inovace, modernizace nebo náhrada všech typů informačních systémů a aplikací potřebných pro realizaci digitální transformace úřadu, zejména v oblasti interních služeb.

Dílčí cíl IKČR 6.5: Modernizace digitální infrastruktury

Cílem je zajistit v úřadech, prostřednictvím opatření v oblasti interních ICT technologií a služeb, kombinovaných s externími a sdílenými službami, dostatečný výpočetní výkon, úložnou kapacitu, síťové propojení, kvalitu koncových zařízení, bezpečnost a uživatelskou přívětivost.

Cíl IKČR č. 7: Kvalitní správa dat a jejich využíváníFIRMY

ℹ️ Nový hlavní cíl IKČR, do kterého byly přesunuty i některé původní dílčí cíle z jiných hlavních cílů.

Cílem je vybudovat v úřadech i na centrální úrovni veřejné správy prostředí, ve kterém jsou data kvalitně spravována a efektivně využívána při poskytování služeb i pro podporu informovanějšího rozhodování. Veřejná správa bude svá data dobře znát, bude o ně systematicky pečovat (tzn. bude mít nastaveny odpovídající procesy, odpovědnosti a pravidla) a díky tomu se na ně bude moci spolehnout a maximálně využívat hodnotu, kterou v sobě data spravovaná státem skrývají. Všechny úřady, které mají ve své správě data důležitá pro poskytování služeb občanům a řízení veřejné správy, budou zapojeny do bezpečného, rychlého a efektivního sdílení dat tak, aby data vztahující se ke klientovi existující kdekoliv napříč veřejnou správou mohla být využívána při poskytování služeb tomuto klientovi a byly vždy dodržovány principy „Pouze jednou“ a „Obíhají data, nikoli lidé“. Veřejná správa bude mít vybudovány schopnosti a zajištěny podmínky pro hromadné analytické zpracování dat s cílem podpořit přijímání informovaných rozhodnutí (např. při zajišťování efektivního vnitřního chodu úřadů, tvorbě legislativy nebo řešení krizí). Do zpracování dat veřejné správy budou při zachování bezpečnosti a ochrany osobních údajů zapojovány i externí subjekty (zejména zástupci odborné veřejnosti).

Dílčí cíl 7.1: Vytvoření prostředí pro kvalitní správu dat v jednotlivých úřadech

Všechny úřady, které mají ve své správě data důležitá pro poskytování služeb občanům a řízení veřejné správy, pečují o tato data v souladu s definovaným standardem kvalitní správy dat a metodickými pokyny Digitální a informační agentury. Mají stanovena vnitřní pravidla, principy a opatření pro řádnou správu dat a uplatňují je v praxi.

Dílčí cíl 7.2: Zajištění centrální podpory a celkového prostředí pro správu dat

Digitální a informační agentura je všeobecně uznávaným koordinačním a metodickým centrem pro oblast správy, sdílení a využívání dat ve veřejné správě. Poskytuje v této oblasti kvalitní a vysoce ceněné služby ostatním složkám státu a rozvíjí v datové oblasti dlouhodobé oboustranně prospěšné partnerské vztahy se subjekty a experty z akademické i komerční sféry. Je hodnocena podle úrovně poskytovaných služeb a disponuje také potřebnými mocenskými nástroji k prosazení povinností v této oblasti.

Dílčí cíl 7.3: Národní katalog dat

Jsou vybudovány a rozvíjeny centrální prostředky a služby, které umožní a usnadní každému úřadu katalogizaci jím spravovaných dat jednotným způsobem umožňujícím strojové zpracování do podoby národního katalogu dat. Národní katalog dat zajišťuje dohledatelnost veřejných i neveřejných dat, která spravuje veřejná správa jako celek. Nově vytvářené či modifikované digitální služby využívají relevantní zdroje dat dohledatelné prostřednictvím národního katalogu dat.

Dílčí cíl 7.4: Otevřená data

Veřejné údaje evidované orgány veřejné správy ve spravovaných ISVS jsou zveřejněny jako otevřená data, pokud tomu nebrání jejich povaha, ochrana osobních údajů či soukromí nebo ochrana jiných veřejných zájmů. Pro neveřejné údaje je ve formě otevřených dat zveřejňována jejich anonymizovaná podoba, souhrn nebo statistika, nebo obdobná forma, pokud může mít význam pro uživatele těchto dat. Otevřená data jsou katalogizována a publikována ve strojově čitelné podobě prostřednictvím národního katalogu otevřených dat, který je součástí národního katalogu dat. V případě, že orgány veřejné správy mezi sebou sdílí veřejné údaje nebo anonymizovanou podobu neveřejných údajů, souhrnů nebo statistik, musí je sdílet jako otevřená data.

Dílčí cíl 7.5: Propojený datový fond

Zajištění publikování a vzájemného sdílení všech veřejných agendových údajů (s výjimkou údajů, u nichž tomu brání jejich povaha, ochrana osobních údajů či soukromí nebo ochrana jiných veřejných zájmů), případně agregací a statistik neveřejných agendových údajů, pomocí prostředků referenčního rozhraní veřejné správy. Propojený datový fond (PPDF), tvořený zejména Základními registry a dalšími agendovými systémy, bude i nadále rozvíjen o další autoritativní zdroje neveřejných údajů z klíčových oblastí výkonu veřejné správy, s jasně definovaným garantem a editorem. Základní funkcí propojeného datového fondu je realizace zásad „Pouze jednou“ a „Obíhají data, nikoli lidé“ do běžné praxe veřejné správy ČR.

Dílčí cíl 7.6: Veřejný datový fond

Zajištění publikování a vzájemného sdílení všech veřejných agendových údajů, případně agregací a statistik neveřejných agendových údajů, pomocí prostředků referenčního rozhraní veřejné správy. Veřejný datový fond (VDF) tvořený publikovanými veřejnými údaji veřejné správy je základní metodou pro sdílení těchto informací, jak mezi veřejnoprávními subjekty navzájem, tak mezi veřejnoprávní sférou a soukromoprávními uživateli údajů. VDF zajistí publikaci nejen strojově čitelných ale i právně závazných, platných a pravidelně aktualizovaných otevřených datových sad s jasně definovanou zodpovědností úřadů za takové sady.

Dílčí cíl 7.7: Řízený přístup k datům veřejné správy

Zajištění tzv. řízeného přístupu k datům (ŘPD) veřejné správy (v souladu s nařízením o evropské správě dat – Data Governance Act) oprávněnému žadateli při splnění zákonem daných podmínek (prokázané legitimní důvody využití dat apod.).

Dílčí cíl 7.8: Vytvoření prostředí pro analytickou práci s daty veřejné správy

Veřejná správa má vybudovány schopnosti a zajištěny podmínky i nástroje potřebné pro hromadné analytické zpracování dat. Vytváří datové/analytické výstupy, které následně využívá pro přijímání informovaných rozhodnutí. Do zpracování dat veřejné správy jsou efektivně zapojovány externí subjekty i jednotlivci a výsledky jejich analytické práce jsou zpětně využívány ve prospěch lepšího rozhodování a řízení státu.

Dílčí cíl 7.9: Správa prostorových informací

Pro prostorová data platí všechny předchozí cíle, týkající se jejich správy publikace a sdílení a také prostředky realizace jsou společné. Navíc ale je potřeba dosáhnout efektivního pořizování, správy a výměny prostorových dat, která jsou některými vlastnostmi výjimečná. Zejména jsou pořizována soukromoprávními subjekty a je třeba zajistit, že jsou koordinovaně pořizována pouze jednou a sdílena. Dále obvykle představují velký objem dat, často nesvázaných s jednotlivými případy klientů veřejné správy, proto je pro jejich publikaci a sdílení (integraci) třeba v rámci otevřených dat, PPDF, VDF i ŘPD zajistit odpovídající technická řešení.

Architektonické principy IKČR

Závazné národní architektonické principy

Architektonický princip IKČR P1: Standardně digitalizované (Digital by default)

Orgány veřejné správy mají poskytovat služby primárně digitálně a samoobslužně, zároveň musí udržovat otevřené i další kanály pro ty, kteří nemohou buď z vlastního rozhodnutí, lidských nebo technických důvodů využívat digitální služby. Kromě toho veřejné služby mají být poskytovány i asistovaně, prostřednictvím jednotného kontaktního místa a prostřednictvím různých obslužných kanálů. Klient veřejné správy musí však mít právo zvolit si pro komunikaci s veřejnou správou i tradiční obslužné přepážky jednotlivých OVM (opt – out princip).

Architektonický princip IKČR P2: Pouze jednou (Once only)

Orgány veřejné správy musí zaručit, že občané a podniky poskytují stejné informace celé veřejné správě pouze jednou. Orgány veřejné správy využívají při výkonu působnosti tyto sdílené údaje opakovaně, přičemž musí dodržovat pravidla ochrany údajů.

Architektonický princip IKČR P3: Podpora začlenění a přístupnost (Inclusiveness and Accessibility)

Orgány veřejné správy musí digitální veřejné služby koncipovat tak, aby standardně podporovaly začlenění a vyhovovaly z pohledu funkcí, UX/UI designu a způsobem ovládání specifickým potřebám nejrůznějších skupin klientů z pohledu jejich věku, schopností nebo lidem s různými formami zdravotního postižení.

Architektonický princip IKČR P4: Otevřenost a transparentnost (Openness and Transparency)

Orgány veřejné správy mezi sebou mají sdílet informace a data a musí občanům a podnikům umožnit přístup ke kontrole vlastních údajů a možné opravě. Musí uživatelům umožnit sledování správních procesů, které se jich týkají a musí do koncipování a poskytování služeb zapojit zúčastněné strany jak z komerční, akademické i občanské sféry a spolupracovat s nimi.

Architektonický princip IKČR P5: Přeshraniční přístup jako standard (Cross border interoperability)

Orgány veřejné správy mají relevantní digitální služby zpřístupnit napříč hranicemi a mají zabránit dalšímu růstu jejich fragmentace, a tím usnadnit mobilitu na jednotném trhu.

Architektonický princip IKČR P6: Interoperabilita jako standard (Interoperability by design)

Veřejné služby mají být koncipovány tak, aby hladce fungovaly v rámci celého jednotného trhu a napříč různými organizačními jednotkami, a opíraly se o volný pohyb údajů a digitálních služeb v Evropské unii. Současně je nezbytné zajistit interoperabilitu veřejných služeb uvnitř veřejné správy ČR jako předpoklad odstranění místní příslušnosti a snížení omezujícího vlivu věcné příslušnosti služeb VS na jejich klienty.

Architektonický princip IKČR P7: Důvěryhodnost a bezpečnost (Security & Privacy by design)

Všechny iniciativy mají přesahovat pouhé dodržování právního rámce pro ochranu osobních údajů, soukromí a bezpečnost informačních technologií a mají tyto prvky zahrnout již do fáze přípravy architektury výkonu služeb veřejné správy. Sloučení principů záměrné a standardní ochrany osobních údajů (Privacy by design a Privacy by default) a záměrné a standardní řízení bezpečnosti (Security by design). Omezení zpracování osobních údajů jeho účelem a minimalizace zpracovávaných osobních údajů je zásadní, stejně jako proaktivní a kontinuální řízení bezpečnosti na všech architektonických vrstvách.

Architektonický princip IKČR P8: Jeden stát (Whole-of-Government)

Všechny iniciativy a veřejné služby mají být postaveny na společném přístupu ministerstev a dalších OVM k vytvoření a poskytování služeb veřejné správy a postupném odbourávání nežádoucího resortismu a tvorby duplicit. Zásadou je sdílení služeb, nezbytné infrastruktury a standardů pro realizaci jednotlivých služeb na všech úrovních veřejné správy i mezi nimi. Přestože je zodpovědnost za jednotlivé služby rozdělená, výsledek musí být z pohledu klienta jednotný.

Architektonický princip IKČR P9: Sdílené služby veřejné správy (Shared Services)

Budování a využívání sdílených služeb ve veřejné správě je jednou ze základních priorit eGovernmentu. Pokud bude výsledkem nové či upravované legislativy služba veřejné správy, má být koncipována jako služba sdílená nebo s využitím existujících sdílených služeb.

Architektonický princip IKČR P11: eGovernment jako platforma (Embedded eGovernment)

Digitalizované procesy, požadavky a služby veřejné správy, stejně jako technické prostředky pro jejich naplnění, musí být navrženy tak, aby umožnily klientům veřejné správy, především velkým organizacím, integrovat tyto služby do svých ICT řešení tak, aby pro ně bylo co nejsnazší dostát svým povinnostem vůči veřejné správě a dosáhnout svých práv.

Architektonický princip IKČR P12: Vnitřně pouze digitální (Inside only digital)

Veškerá komunikace uvnitř úřadů i mezi úřady navzájem musí být pouze digitální. Od přijetí podání až do vypravení a doručení rozhodnutí nebo jiného výstupu, musí být všechny interní provozní procesy veřejné správy plně elektronické, bezpapírové – pokud není jejich zavedení v této podobě nehospodárné (3E).

Architektonický princip IKČR P13: Otevřená data jako standard (Open Data by default)

Veřejné údaje evidované orgány veřejné správy ve spravovaných ISVS musí být zveřejňovány jako otevřená data. Pro neveřejné údaje musí být jako otevřená data zveřejňována jejich anonymizovaná podoba, souhrn nebo statistika, nebo obdobná forma, pokud může mít význam pro uživatele těchto dat. V případě, že orgány veřejné správy sdílejí veřejné údaje, včetně anonymizované podoby neveřejných údajů, souhrnů nebo statistik, musí je sdílet jako otevřená data.

Architektonický princip IKČR P14: Technologická neutralita (Technological neutrality)

Digitální služby veřejné správy musí být technologicky nezávislé a neutrální. Musí být garantováno, že přístup k veřejným službám není závislý na konkrétní (předem určené) platformě či technologii. Což neznamená, že musí být podporovány všechny existující a okrajové technologie.

Architektonický princip IKČR P15: Uživatelská přívětivost (User-friendliness)

Musí být kladen důraz na uživatelskou přívětivost zaváděných digitálních služeb veřejné správy pro různé skupiny uživatelů. Služby musí být na prvním místě srozumitelné, uzpůsobené rozdílným požadavkům různých cílových skupin uživatelů v populaci. Služby mají být z hlediska uživatelského rozhraní otevřené, nesmí se omezovat na proprietární rozhraní nebo jediný standard a předjímat jediný způsob využití.

Architektonický princip IKČR P16: Konsolidace a propojování (IT Consolidation)

Je nutno budovat ISVS efektivně a snažit se využívat v maximální míře již vytvořené a sdílené procesně a funkčně ucelené komponenty pro řešení obdobných požadavků napříč agendami a úřady. Stejně nezbytné je zajistit propojování ISVS a jejich údajů v případech, pokud jsou potřebné pro výkon agend.

Architektonický princip IKČR P17: Omezení budování monolitických systémů (Application decomposition)

Soutěženy musí být menší vzájemně provázané celky, aby se možnost dodávat státu otevřela i pro menší spolehlivé dodavatele. Cílem je soutěžit nejlepší řešení v dané oblasti, ne největší řešení na trhu. Přitom dekompozice stávajících velkých systémů a výstavba nových řešení složených z komponent současně podporuje procesně orientovanou konsolidaci a sdílení prvků řešení.

Architektonický princip IKČR P18: Datová suverenita a nezávislost (Data sovereignty and independence)

Každý úřad má neustálý a plný přístup a kontrolu vůči všem datům informačních systémů ve své správě. To zaručují zejména: smluvní zajištění – data jsou ve vlastnictví objednatele (úřadu), a to úplně všechna, včetně customizačních parametrů a zdrojových kódů, architektura řešení - je plně transparentní a také data (tabulky) jsou také transparentní. Řešení IS jsou navržena a realizována tak, že úřad má kdykoli přístup ke svým datům, i po konci životního cyklu ISVS, a to ve standardizovaném, otevřeném a dlouhodobě stabilním formátu, znalosti - úřad je schopen vlastními silami svých zaměstnanců rozumět všem datům a interpretovat jejich význam.

Architektonický princip IKČR P19: Otevřená řešení (Open Source)

Digitální služby a komponenty informačních systémů, realizované na míru objednatele, včetně nadstaveb a rozšíření balíkového SW, musí být vytvořeny v podobě a s licencí umožňující jejich sdílení a uveřejněny ve státním úložišti otevřeného zdrojového kódu a to nejpozději v den uvolnění první verze služby do produktivního provozu. Přístupová rozhraní (API) a knihovny využívající centrální sdílené služby musí být poskytovány v podobě komponent s otevřeným zdrojovým kódem pro nejpoužívanější jazyky a technologie. Při návrhu architektury řešení nového nebo významně změněného ISVS musí být správcem prokazatelně posouzena možnost využití sdílených SW komponent a sdílených služeb, aktuálně dostupných ve státním úložišti otevřeného zdrojového kódu.

Architektonický princip IKČR P20: Metriky digitálních služeb (Digital Service Performance)

Každý nový nebo podstatně změněný proces veřejné správy a každý nový nebo podstatně změněný informační systém na jeho podporu musí být navržen tak, aby umožňoval měřit využívání, výkon a efektivitu všech agend a služeb VS.

Architektonický princip IKČR P21: Udržitelnost digitálních služeb a zařízení (Digital service and equipment Sustainability)

Každé nové nebo podstatně změněné řešení pro digitální služby bude využívat udržitelných digitálních technologií, které mají minimální negativní dopad na životní prostředí a na společnost; budeme i ve VS podporovat standardy a označení udržitelnosti pro digitální produkty a služby.

Architektonický princip IKČR P22: Svoboda volby (Freedom of choice)

Každý by měl mít možnost rozhodovat se na internetu na základě vlastních informací. To platí i pro interakci s umělou inteligencí a algoritmy. Princip zahrnuje také možnost svobodně si vybrat, které online služby bude klient využívat, a to na základě objektivních, transparentních a spolehlivých informací. V prostředí veřejné správy, kde si služby v zásadě nekonkurují, a jejich poskytování/čerpání není v řadě případů dobrovolné, je potřeba zajistit klientovi svobodu volby mezi automatickým samoobslužným zpracováním služby a asistovanou interakcí.

Zásady řízení IKČR

Závazné národní zásady řízení ICT ve veřejné správě

Zásada řízení ICT IKČR Z1: Na prvním místě je klient

Rozhodování v IT je na prvním místě zaměřeno na dodávku efektivních služeb, představujících zřetelnou hodnotu pro externí i interní klienty, příjemce a uživatele těchto ICT služeb na podporu výkonu služeb veřejné správy.

Zásada řízení ICT IKČR Z2: Standardy plánování a řízení ICT

Rozvoj služeb je řízen pomocí zavedeného systému Enterprise architektury a dalších návazných standardů. Standardizované postupy vyhovují specifikaci metodických standardů a doporučení vydávaných Ministerstvem vnitra, zejména Národního architektonického rámce s možností využití dalších návazných mezinárodních standardů (TOGAF, ArchiMate, COBIT, ITIL, IT4IT, UML…) pro řízení EA a ICT procesů a služeb.

Zásada řízení ICT IKČR Z3: Strategické řízení pomocí IK OVS

Rozvoj IS OVS je řízen dlouhodobým plánem – Informační koncepcí daného OVS. Ta zahrnuje jak strategické změny, tak potřeby procesní optimalizace, tak potřeby vyplývající ze stavu ICT. IK OVS stanovuje cíle orientované na zlepšování služeb externím klientům (veřejnost) a interním klientům (zlepšování subjektu). Třetí doporučená skupina tvoří cíle orientované na zlepšování IT (řízení služeb).

Zásada řízení ICT IKČR Z4: Řízení architektury

Každý subjekt je povinen udržovat svůj model EA v aktuálním stavu, úrovni detailu dle své velikosti a v konzistentním stavu s povinným obsahem stanoveným Ministerstvem vnitra, který reprezentuje společné sdílené služby a prvky architektury a zároveň v konzistentním stavu s obsahem své Informační koncepce.

Zásada řízení ICT IKČR Z5: Řízení požadavků a změn

Vyhodnocování zpětné vazby, incidentů a požadavků na služby. Funkční proces řízení životního cyklu požadavků (na nové funkce, změny, opatření eliminující rizika) je z hlediska řízení informačních služeb a řízení změn architektury klíčový. Požadavky musí být průběžně evidovány, vyhodnocovány a zapracovány do aktualizací informační koncepce subjektu, do programových dokumentů, investičních záměrů, projektů nebo plánů drobných změn.

Zásada řízení ICT IKČR Z6: Řízení výkonnosti a kvality

Vyhodnocování výkonnosti a kvality, minimálně principy měřitelnosti a zpětné vazby, budou zavedeny do všech procesů/postupů, stejně jako role, pozice manažera kvality (nezávislost výkonnosti a kvality IT na řízení rozvoje a provozu IT).

Zásada řízení ICT IKČR Z7: Řízení zodpovědnosti za služby a systémy

Každá agenda/proces a jeho služba musí mít svého vlastníka (osobu), který určuje strukturu a způsob výkonu procesu/agendy a je odpovědný za zlepšování, napříč všemi podpůrnými IS.

Zásada řízení ICT IKČR Z8: Řízení katalogu služeb

IT podpora OVS je řízena pomocí katalogu ICT služeb (převážně aplikačních, ale i technologických a infrastrukturních), kterými jsou podporovány procesy výkonu interních i externích služeb veřejné správy úřadu (tradičních i digitálních). Každý subjekt aktualizuje, publikuje a propaguje na internetu svůj katalog elektronických/digitálních služeb orientovaných na veřejnost a v intranetu obdobný katalog interních digitálních služeb.

Zásada řízení ICT IKČR Z9: Udržení interních kompetencí

Pro všechny klíčové role řízení služeb eGovernmentu a řízení informatiky má OVS vytvořeny interní pozice. To je nezbytné pro udržení nezávislosti na dodavatelích, kontinuity a celostního pohledu, a zejména zodpovědnosti.

Zásada řízení ICT IKČR Z10: Procesní řízení

Bude zavedeno procesní řízení, nejen v IT, ale ve všech agendách/procesech. To mj. znamená, že každý proces má vlastníka/garanta a definované výstupy (služby, produkty). Dále pak definované nástroje (ISVS u agend) a role, které je využívají a vykonávají jednotlivé činnosti procesu/agendy. Role není organizační pozice. Hierarchie organizační struktury nadřízený/podřízený není procesní přístup a má řešit jen mimořádné stavy, které nejsou součástí standardních postupů.

Zásada řízení ICT IKČR Z11: Řízení přínosů a hodnoty

Všechno rozhodování se řídí pravidly „řádného hospodáře” a „Value for Money”.

Zásada řízení ICT IKČR Z12: Řízení kapacit zdrojů

OVS průběžně připravuje zajištění dostatečného množství a kvality interních kapacit vlastníků procesů/agend, garantů/správců systémů, projektových manažerů a architektů, odpovídající jejich předpokládanému uvolnění do programů a projektů realizace transformačních změn.

Zásada řízení ICT IKČR Z13: Nezávislost návrhu, řízení a kontroly kvality

Projekt musí být řízen dle standardní projektové metodiky interním PM s dostatečnou alokovanou kapacitou a kvalifikací po celou dobu návrhu, implementace a předávání ISVS do provozu, nebo externím PM (z kompetenčního centra). Pouze v případě nedostupnosti interních zdrojů a zdrojů kompetenčního centra je možné zadat PM roli externímu subjektu soutěží. Vybraný uchazeč nesmí mít vztah s dodavatelem ani provozovatelem.

Zásada řízení ICT IKČR Z14: Vztah informatiky a legislativy

Návrhy možností informační podpory legislativních úprav je nutno vypracovávat společně s návrhy přijímání právních předpisů či jejich změn tak, aby se vzájemně ovlivňovaly směrem ke vzniku moderních a proveditelných ustanovení.

Zásada řízení ICT IKČR Z15: Řízení financování ICT

Dlouhodobé profesionální řízení finančních zdrojů a využívání fondů EU je integrálním principem pro všechny OVS. Je třeba pracovat s metodikou finančních kalkulací na bázi indexu rentability/CBA (analýza přínosů a celkových nákladů) a TCO (celkových nákladů na vlastnictví ICT), včetně budování kompetence ekonomicky kalkulovat optimální efektivitu a výkonnost agendy (procesu) s různou úrovní poměru personálních nákladů na její výkon a nákladů na její IT podporu. Je třeba zlepšit nejen oblast řízení investic, ale neméně dlouhodobé finanční plánování obnov infrastruktury a provozní podpory systémů.

Zásada řízení ICT IKČR Z16: Využívání otevřeného software a standardů

Stát k zamezení vysokým dlouhodobým nákladům a rizikům používá otevřený software a otevřené standardy. Proto správce ISVS využije stávajících otevřených projektů nebo nechá nový zdrojový kód otevřený a znovu využitelný, publikuje ho pod příslušnými licencemi anebo pro konkrétní část kódu poskytne přesvědčivé vysvětlení, pro to nelze provést. Pokud využití otevřeného kódu není pro realizaci ISVS možné či vhodné, pak pro taková řešení postupuje podle zásady Z17 o vyváženém partnerství s dodavateli.

Zásada řízení ICT IKČR Z17: Podpora vyváženého partnerství s dodavateli

Správce ISVS musí zajistit, aby vždy disponoval programovými kódy ISVS, detailní dokumentací k ISVS, licenčními právy k ISVS (právy k užívání autorského díla) a vlastní způsobilostí rozhodovat o ISVS tak, aby bylo možné upravovat a spravovat systém i prostřednictvím třetích osob, nezávislých na původním dodavateli či správci ISVS.