Předělaná a dodělaná šablona IK nemocnice

Šablona pro informační koncepci v minimalistickém pojetí pro nemocnice a poskytovatele zdravotních služeb jako OVS

Primárně nevychází z velké vzorové osnovy IK OVS, ale z osnovy uvedené v nové 360/2023 Sb. (vyhláška o dlouhodobém řízení). To neznamená, že by ale neměla obsahovat vše potřebné, jen je uspořádána jinak a očekává se i její menší rozsah.

Verze pro nemocnici

1. Úvod

1.1. Identifikace Informační koncepce

«nemocnice» vydává tuto Informační koncepci podle Zákona č. 365/2020 Sb., o informačních systémech veřejné správy a Vyhlášky č. 360/2023 Sb., o dlouhodobém řízení

Název organizace: «oficiální plný název nemocnice»xxx

Typ organizace: Jiný orgán veřejné správy, Veřejnoprávní nemocnice

Funkci zřizovatele vykonává Ministerstvo zdravotnictví

IK vypracovali: «jména autorů z nemocnice»

Datum schválení IK: «datum schválení»

Platnost IK: od «datum platnosti»

Zodpovědný zaměstnanec: «jméno a funkce»

Atestace IK: «po atestaci se doplní»

IK je zveřejněna na webových stránkách organizace na adrese «url»

1.2. Manažerské shrnutí Informační koncepce OVS

Tato informační koncepce se vydává na dobu pěti let s platností od «datum platnosti». IK se vyhodnocuje pravidelně v dvouletých intervalech, výsledky vyhodnocení jsou součástí IK a zohledňují se v jejích následujících verzích.

«nemocnice» je podle zákona o informačních systémech veřejné správy orgánem veřejné správy a to konkrétně tzv. státní právnickou osobou a tedy má povinnosti týkající se dlouhodobého řízení dle vyhlášky o dlouhodobém řízení.

IK sleduje a vyhodnocuje v organizaci «odbor či osoba», poradou vedení byla projednána a schválena «datum schválení». Toto je první verze IK.

Řízením organizace se věnuje kolektivně vedení, jeho organizační struktura odpovídá i funkcím v rámci porady vedení. Za řízení IK zodpovídá «kdo». Za řízení informatiky zodpovídá «kdo». Pro plnění IK jsou zásadní také následující útvary: «útvary oddělené čárkou».

Organizační struktura organizace i s oblastmi činnosti je zveřejněna na webových stránkách na adrese «url adresa»

Jako hlavní závěry shrnutí stávajícího stavu lze uvést:

«doplnit odrážky»

«nemocnice»}}} se v následujícím období bude věnovat zejména těmto oblastem:

«odrážky se shrnutím dle záměrů a budoucího stavu» ## 1.3. Specifické postavení nemocnice a vazba na řízení IT

Státní nemocnice je dle zákona o ISVS sice orgánem veřejné správy (jde o Státní právnickou osobu), ale fakticky nevykonává veřejnou správu a není orgánem veřejné moci podle zákona o základních registrech. Její hlavní úlohou je léčit pacienty a poskytovat jim zdravotní a další služby, i proto má velice specifické ICT prostředky a obdobně specifické potřeby řízení informatiky. Rámec informačních koncepcí v ČR je optimalizován především na úřady, které spravují informační systémy veřejné správy se všemi souvisejícími požadavky eGovernmentu, nemocnice ISFS nemá a proto je i přístup k IK odlišný od úřadů.

Základními odlišnostmi nemocnic, které se promítají i do IK jsou:

nejsou primárně orgány veřejné moci a nemají povinnosti související s výkonem agend, poskytováním digitálních služeb a propojeným datovým fondem - tedy jejich systémy nemají plnit související technické požadavky a nelze se z jejich plnění v IK zodpovídat

nespravují a neprovozují informační systémy veřejné správy - nemohou tedy řešit soulad s povinnostmi týkajícími se ISVS včetně využívání sdílených služeb pro ISVS, jako je propojení přes EGSB, apod. Přesto mohou s přizpůsobením adoptovat principy pořízení a správy systémů z dlouhodobého řízení na svoje klíčové systémy

Jejich hlavní oblasti činnosti se týkají jejich role poskytovatelů zdravotních služeb, mají velice specifické druhy klíčových systémů (souhrnně nazývané nemocniční informační systémy) a na tyto systémy se musí primárně vztahovat požadavky dlouhodobého řízení, proto je struktura IK tomuto specificky přizpůsobena

Nemají takové personální, ekonomické a znalostní prostředky pro tak komplexní řízení ICT jako třeba u ministerstva a tedy i požadavky na řídící procesy se musí zjednodušit a přizpůsobit jejim možnostem, zároveň by se neměla uměle snižovat jejich kvalita a neúměrně se zvyšovat související administrativa

Z těchto důvodů je struktura i obsah IK přizpůsobena a doplněna o specifika digitalizace v oblasti zdravotnictví, zdravotnické dokumentace a sdílení elektronických zdravotních záznamů, což nahrazuje sdílení údajů a služby veřejné správy u úřadů. Dále se v IK klade důraz na zjednodušený popis současného stavu a potřeb změn u těch nejdůležitějších oblastech v nichž již nyní i SPO má určité digitalizační povinnosti.

Cílem informační koncepce jako takové není bezezbytku naplnit veškeré kapitoly určené ve vvzorových osnovách pro úřady, ale splnit věcnou roli praktické a realizovatelné a vyhodnotitelné koncepce v orgánu veřejné správy. Je tedy důležité popsat zejména aspekty jež se týkají systémů pro fungování nemocnice jako poskytovatele zdravotních služeb, včetně budoucích povinností k elektronizaci zdravotnictví.

2. Plán rozvoje informačních systémů orgánu veřejné správy

2.1. Popis stávajícího stavu architektury nemocnice

2.1.1. Poslání nemocnice a jeho plnění (motivační architektura)

2.1.2. Fungování nemocnice (byznysová architektura)

2.1.3. Informační systémy nemocnice určené pro poskytování zdravotních služeb

2.1.4. Informační systémy určené pro provoz a fungování nemocnice

2.1.5. Ostatní informační systémy a aplikace

2.1.6. Integrace mezi systémy a na externí systémy

2.1.7. Zajištění technologií a infrastruktury nemocnice (technologická architektura)

2.2. Popis důvodu pro změny architektury nemocnice

2.2.1. Obecné důvody

2.2.2. Elektronizace zdravotnictví

Legislativní rámec pro elektronizaci zdravotnictví definují dva hlavní předpisy, nicméně jeho součástí jsou i jednotlivé povinnosti z různých dalších agendových zákonů, třeba legislativa ke zdravotnímu pojištění.

Dvěma hlavními předpisy jsou:

1) Zákon č. 325/2021 Sb., o elektronizaci zdravotnictví 325/2021 Sb. (zákon o eZdravotnictví): Jde o hlavní předpis určující celý rámec elektronizace zdravotnictví.

Stanovuje pojmy, rámec a definuje samotné elektronické zdravotnictví a jeho součásti.

Určuje povinnosti pro poskytovatele zdravotních služeb (role Zapisující osoba, Oprávněná osoba a Pověřená osoba).

Určuje povinnosti a především práva pacientů v rámci elektronizace a to včetně přístupu k údajům a ke službám.

Definuje kmenové registry: Kmenový registr pacientů, Kmenový registr zdravotnických pracovníků a Kmenový registr poskytovatelů zdravotních služeb. A stanovuje povinnosti tyto kmenové registry využívat jako jediný zdroj identity osoby, upravuje také identifikátory v těchto registrech a také stanovuje povinnosti je využívat jak v systémech poskytovatelů, tak při výměně dat.

Zavádí technický integrační systém Integrované datové rozhraní resortu (IDRR) a říká, co IDRR má dělat a kdo a kdy jej musí či může využívat.

Zavádí jako jediný zdroj elektronické identity zdravotnického pracovníka jeho identitu v kmenovém registru a prostředek identifikace jeho kartu zdravotnického pracovníka obsahující resortní certifikáty pro identifikaci, autorizaci a podepisování výstupů a údajů předávaných mimo poskytovatele.

2) Zákon č. 372/2011 Sb., o poskytování zdravotních služeb 372/2011 Sb. (zákon o zdravotních službách): Tento předpis stanovuje celý rámec poskytování zdravotních služeb, definuje roli poskytovatele a stanovuje jeho povinnosti a stanovuje povinnosti i ostatním aktérům. Klíčová novela 240/2024 Sb.. Nicméně z pohledu elektronizace především

Stanovuje rámec pro vedení zdravotnické dokumentace a to nově především vedení elektronické zdravotnické dokumentace (EZD) - tedy zdravotnické dokumentace v elektronické či kombinované podobě.

Stanovuje procesní a technické povinnosti pro správu a vedení elektronické zdravotnické dokumentace a požadavky na informační systém poskytovatele.

Definuje další důležité centrální informační systémy ve zdravotnictví pod souhrnným označením Národní zdravotní informační systém (NZIS) rozdělený do samostatných či propojených komponent pro konkrétní účely. A stanovuje povinnosti poskytovatelům předávat data do NZIS.

Zcela klíčovou je pak novela 240/2024 Sb., kterou se do zákona [predpis:372/2011]] zakotvuje Nový rámec vedení zdravotnické dokumentace. Kromě samotných zákonů jsou závazné i další předpisy jako

Vyhláška o vedení zdravotnické dokumentace (připravuje se nová verze)

Standardy elektronického zdravotnictví vydané Národní centrum elektronizace zdravotnictví

Požadavky na druhy a kategorie elektronických zdravotních záznamů (EHR) vyhlášené NCEZ

«nemocnice» pro splnění požadavků elektronizace zdravotnictví musí zejména:

«odrážky»

2.2.3. Modernizace nemocnice

2.2.4. Další oblasti elektronizace a digitalizace

2.2.5. Vnitřní motivace a potřeby změn

2.3. Navržený cílový stav architektury

2.4. Plán realizace změn informačních systémů nemocnice

3. Přehled řízení informatiky

3.1. Popis stávajícího stavu řízení informatiky

3.1.1. Obecný popis řízení a rozvoje informatiky v nemocnici

3.2. 3.2 Popis důvodu pro změny řízení informatiky

3.3. Navržený cílový stav řízení informatiky

3.4. Plán realizace změn pro dosažení cílového stavu řízení informatiky

4. Dokumentace o správě informační koncepce orgánu veřejné správy

Aktuální verze informační koncepce je uvedena na webových stránkách «nemocnice» na adrese «url adresa»

4.1. Platnost informační koncepce orgánu veřejné správy

Tato informační koncepce je platná od «datum platnosti». Vyhodnocení a aktualizace bude realizována průběžně s tím, že hlavní aktualizace bude v roce «asi 2027».

4.2. Postupy při vyhodnocování dodržování informační koncepce orgánu veřejné správy

4.3. Postupy při provádění změn informační koncepce orgánu veřejné správy

4.4. Změnové listy, kterými byla informační koncepce orgánu veřejné správy změněna

Toto je první verze IK.

5. Datové přílohy informační koncepce

5.1. Přehled obecných rolí nemocnice

ℹ️ Obecné role nemocnice jsou pro všechny státní nemocnice stejné. Je zde jediná výjimka a to je role fakultní nemocnice. Pokud nejste FN, odstraňte příslušný řádek z tabulky

Nemocnice je v rámci rozsahu svých povinností v těchto obecných rolích:

Role	Popis	Určuje
Agendový subjekt	Synonymum pro Klientský subjekt v dané jedné agendě	zákon 111/2009
Oprávněná osoba	oprávněnou osobou se rozumí právnická, fyzická nebo podnikající fyzická osoba, organizační složka státu nebo organizační složka územního samosprávného celku, která je oprávněna využívat služby Integrovaného datového rozhraní v rozsahu podle tohoto zákona	§ 3 písm. b zákona 325/2021
Orgán veřejné správy	OVS jsou\: státní orgány, orgány územních samosprávných celků nebo státní právnickými osoby. OVS jsou povinné subjekty podle zákona 365/2000 o ISVS a vztahují se na ně jeho povinnosti.	§ 1 zákona 365/2000
Poskytovatel sociálních služeb	Poskytovatel sociálních služeb podle zákona o sociálních službách, je zapsán v RPSS	zákon 108/2006
Poskytovatel zdravotních služeb	Subjekt, který je podle zákona o zdravotních službách poskytovatelem a má tedy související povinnosti. Bude mít i nové povinnosti podle nového legislativního rámce k elektronizaci zdravotnictví.	§ 2 odst. 1 zákona 372/2011
Pověřený pracovník	pověřeným pracovníkem se rozumí fyzická osoba, která je v pracovněprávním nebo obdobném vztahu k oprávněné osobě a která má přidělena oprávněnou osobou přístupová práva do informačního systému oprávněné osoby využívajícího Integrované datové rozhraní	§ 3 písm. c zákona 325/2021
Povinný subjekt podle usnesení 86	Subjekt, který je podle usnesení 86 o ICT projektech povinen předkládat ke schválení ICT projekty na OHA.	Usnesení 86 o projektech ICT
Provozovatel základní služby	orgán nebo osoba, která poskytuje základní službu a která je určena Národním úřadem pro kybernetickou a informační bezpečnost dále jen „Úřad“ podle § 22a pro účely plnění informační povinnosti podle příslušného předpisu Evropské unie8 se za provozovatele základní služby považují též orgány a osoby uvedené v § 3 písm. c a d	§ 2 písm. k zákona 181/2014
Soukromoprávní uživatel údajů	soukromoprávním uživatelem údajů podle zákona o základních registrech je podnikající fyzická osoba nebo právnická osoba, která je podle jiného právního předpisu oprávněna využívat údaje ze základního registru nebo z agendového informačního systému, pro působení, které není působením orgánu veřejné moci	§ 2 písm. d zákona 111/2009
Správce soukromoprávního systému využívání údajů	Správcem je soukromoprávní uživatel údajů, který k údajům ze základních registrů či agendových informačních systémů v rozsahu stanovenem zákonným zmocněním přistupuje buď přes určený AIS, nebo přímo svým systémem. Soukromoprávní uživatel údajů zajistí, aby soukromoprávní systém pro využívání údajů umožnil využívání služeb informačního systému základních registrů a informačního systému sdílené služby.	§ 5a, § 8a a související zákona 111/2009
SPUÚ využívající údaje	Soukromoprávní uživatel údajů jež má oprávnění využívat údaje v dané agenďe	§ 2 písm. d a § 5a zákona 111/2009 a agendový zákon
Státní právnická osoba	Speciální typ Orgánu veřejné správy podle zákona 365/2000, jsou jím defacto všechny veřejnoprávní korporace za splnění podmínek v definici. Státní právnickou osobou je státní fond a právnická osoba zřízená nebo založená státem, pokud byla zřízena nebo založena za zvláštním účelem spočívajícím v uspokojování potřeb obecného zájmu, které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu, a je financována převážně státem nebo podléhá řídícímu dohledu státu, nebo je v jejím správním, řídícím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem.	§ 2 odst. 2 písm. f zákona 365/2000
Subjekt povinně zveřejňující strukturované informace o sobě a úkonech	Povinný subjekt podle zákona o svobodném přístupu k informacím, který zveřejňuje stanovené informace o sobě a o své činnosti ve struktuře stanovené vyhláškou 515/2020 o zveřejňování informací. Dále ohlašovatel agendy a orgán veřejné moci, který podle zákona o základních registrech zveřejňuje informace o úkonech a postupech také podle vyhlášky 515/2020 o struktuře zveřejňovaných informací.	§ 2 a §2a zákona 106/1999 a § 51 odst. 6 zákona 111/2009
Subjekt předávající údaje do NZIS	Subjekty uvedené v § 70 odst. 4 zákona o zdravotních službách a v souvisejících právních předpisech jako editoři údajů v NZIS či subjekty předávající údaje do NZIS.	§ 70 odst. 4 zákona 372/2011
Subjekt publikující otevřená a dynamická data	Povinný subjekt podle zákona 106/1999 publikující údaje ve formě otevřených dat či dynamických dat.	§ 2 zákona 106/1999
Subjekt údajů	Konkrétní Subjekt v jakémkoliv postavení, o němž se vedou či se ho týkají vedené údaje, ať už jde o údaje vedené v informačních systémech veřejné správy, nebo v dokumentech či evidencích. Pro speciální případy kupříkladu GDPR se jedná o zvláštní roli subjektu.
Subjekt veřejného sektoru zajišťující přístupnost	Povinný subjekt podle zákona 99/2019 zajišťující přístupnost svých internetových stránek a mobilních aplikací a jejich obsahu	zákon 99/2019
Uživatel digitální služby	Klientský subjekt, který je uživatelem digitální služby podle PDS.
Uživatel informačního systému	Orgán nebo osoba, která je přímo uživatelem ISVS podle zákona o ISVS.
Uživatel sdílení údajů	Subjekt, o kterém jsou sdílené údaje podle PDS a ZZR.
Uživatel údajů v informačním systému	Orgán nebo osoba, která je přímo uživatelem ISVS podle zákona o ISVS.
Veřejnoprávní původce	Veřejnoprávními původci jsou\: organizační složky státu, ozbrojené síly, bezpečnostní sbory, státní příspěvkové organizace, státní podniky, územní samosprávné celky, organizační složky územních samosprávných celků, právnické osoby zřízené nebo založené územními samosprávnými celky, vysoké školy, školy a školská zařízení s výjimkou mateřských škol, výchovných a ubytovacích zařízení a zařízení školního stravování dále jen „školy“, zdravotní pojišťovny, veřejné výzkumné instituce, právnické osoby zřízené zákonem	§ 3 a související zákona 499/2004
Veřejnoprávní původce jež není OVM	Organizace jako veřejnoprávní původce pro účely povinností spisové služby, který ale NENÍ OVM, a tedy nemá povinnosti OVM	zákon 499/2004
Veřejný podnik	Veřejný podnik je speciální druh povinného subjektu pro publikaci otevřených dat a poskytování informací podle zákona 106/1999	§ 2a a § 2b zákona 106/1999
Veřejný zadavatel	Veřejným zadavatelem je\: a Česká republika v případě České republiky se organizační složky státu považují za samostatné zadavatele, b Česká národní banka, c státní příspěvková organizace, d územní samosprávný celek nebo jeho příspěvková organizace, e jiná právnická osoba, pokud byla založena nebo zřízena za účelem uspokojování potřeb veřejného zájmu, které nemají průmyslovou nebo obchodní povahu, a jiný veřejný zadavatel ji převážně financuje, může v ní uplatňovat rozhodující vliv nebo jmenuje nebo volí více, než polovinu členů v jejím statutárním nebo kontrolním orgánu.	§ 4 odst. 1 zákona 134/2016
Zadavatel	Subjekt, který vyhlašuje a organizuje výběr formou zakázky, ať už jde o veřejnou zakázku, nebo o jinou zakázku.	§ 4 zákona 134/2016
Zapisující osoba	zapisující osobou se rozumí právnická, fyzická nebo podnikající fyzická osoba, organizační složka státu nebo organizační složka územního samosprávného celku zapisující údaje do kmenových zdravotnických registrů	§ 3 písm. a zákona 325/2021
Zdravotnický pracovník	Fyzická osoba oprávněná poskytovat zdravotní služby, může mít vazbu na poskytovatele u nichž je zaměstnán, zdrojem je NRZP a v budoucnu Kmenový registr zdravotnických pracovníků

V tabulce jsou uvedené obecné role, jak jsou definovány jednotlivými právními předpisy a to včetně jejich určení.

5.2. Zhodnocení současného stavu a změn

Zhodnocení souladu s principy elektronizace zdravotnictví

Princip	Popis implementace a změn
Princip č. 1: Přínos pro pacienta
Princip č. 2: Neoslabování práv pacienta
Princip č. 3: Participace odborníků na návrzích a řešeních
Princip č. 4: Řízení použitelnosti a kvality nástrojů a služeb
Princip č. 5: Postupné a účelné zavádění služeb
Princip č. 6: Standardizace a modernizace

Zhodnocení podle procesních povinností dlouhodobého řízení

Níže je uveden stav sebehodnocení podle jednotlivých obecných procesních povinností uvedených ve vyhlášce o dlouhodobém řízení:

V rámci dlouhodobého řízení ICT orgán veřejné správy

V oblasti strategie, plánování a organizace řízení informatiky

zavádí strategické řízení informatiky

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zřizuje útvar pověřený řízením informatiky a blíže vymezuje jeho úkoly

Současný stav: x

Potřebné změny: x

nastavuje procesy řízení informatiky a zajišťuje k tomu potřebné nástroje.

Současný stav: x

Potřebné změny: x

V oblasti pořízení a změn informačních systémů

zajišťuje řízení zdrojů potřebných pro pořízení nebo změny informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

identifikuje požadavky na informační systémy a podmínky jejich zajištění

Současný stav: x

Potřebné změny: x

vyhodnocuje a v případě potřeby zajišťuje podmínky pro vytvoření ověřovacích konceptů sloužících pro ověření realizovatelnosti pořízení nebo změn informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje řízení programů a projektů potřebných pro pořízení a změny informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje řízení změn informačního systému na organizační a procesní úrovni

Současný stav: x

Potřebné změny: x

vyhodnocuje využitelnost existujících řešení a komponent s otevřeným zdrojovým kódem eGovernmentu pro jím spravované informační systémy

Současný stav: x

Potřebné změny: x

určuje pro každý informační systém věcného a technického správce

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje ohlášení a aktualizaci údajů o svých informačnícjh systémech do Rejstříku ISVS

Současný stav: x

Potřebné změny: x

vydává a udržuje provozní dokumentaci informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

udržuje dokumentaci a řízení změn informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

V oblasti provozu informačních systémů

nastavuje systém řízení provozu informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

užívá doménového jména třetí nebo nižší úrovně v doméně .gov.cz, je-li orgán veřejné správy státním orgánem

Současný stav: x

Potřebné změny: x

sleduje klíčové parametry provozu informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje správu zdrojů potřebných pro uspokojení servisních požadavků, řešení provozních incidentů a provoz informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje řízení kontinuity provozu informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje řízení bezpečnosti provozu informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

vyhodnocuje možnost využití centrálních sdílených služeb poskytovaných jinými orgány veřejné správy.

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje vazby svých informačních systémů veřejné správy na systémy jiného správce referenčním rozhraním

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zajišťuje služby svých informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

V oblasti dohledu nad poskytováním služeb informačních systémů

stanovuje závazné parametry poskytovaných služeb informačních systémů, vyhodnocuje jejich plnění a realizuje nápravná opatření

Současný stav: x

Potřebné změny: x

zveřejňuje informace získané z činnosti podle předchozího bodu způsobem umožňujícím dálkový přístup

Současný stav: x

Potřebné změny: x

V oblasti útlumu, konzervace a ukončení informačních systémů

vytváří a průběžně aktualizuje strategii ukončování provozu informačních systémů

Současný stav: x

Potřebné změny: x

Zhodnocení souladu s principy IKČR

Následuje tabulka s popisným vyhodnocením souladu se závaznými architektonickými principy stanovenými v Informační koncepci České republiky. U těch principů, jež nejsou pro naši organizaci relevantní, je toto uvedeno. Podrobný popis všech principů obsahuje stránka Národní architektonické principy

Objekt IKČR	Popis zhodnocení
Architektonický princip P1: Standardně digitalizované (Digital by default)
Architektonický princip P2: Pouze jednou (Once only)
Architektonický princip P3: Podpora začlenění a přístupnost (Inclusiveness and Accessibility)
Architektonický princip P4: Otevřenost a transparentnost (Openness and Transparency)
Architektonický princip P5: Přeshraniční přístup jako standard (Cross border interoperability)
Architektonický princip P6: Interoperabilita jako standard (Interoperability by design)
Architektonický princip P7: Důvěryhodnost a bezpečnost (Security & Privacy by design)
Architektonický princip P8: Jeden stát (Whole-of-Government)
Architektonický princip P9: Sdílené služby veřejné správy (Shared Services)
Architektonický princip P10: Připravenost na změny (Flexibility)
Architektonický princip P11: eGovernment jako platforma (Embedded eGovernment)
Architektonický princip P12: Vnitřně pouze digitální (Inside only digital)
Architektonický princip P13: Otevřená data jako standard (Open Data by default)
Architektonický princip P14: Technologická neutralita (Technological neutrality)
Architektonický princip P15: Uživatelská přívětivost (User-friendliness)
Architektonický princip P16: Konsolidace a propojování (IT Consolidation)
Architektonický princip P17: Omezení budování monolitických systémů (Application decomposition)
Architektonický princip P18: Datová suverenita a nezávislost (Data sovereignty and independence)
Architektonický princip P19: Otevřená řešení (Open Source)
Architektonický princip P20: Metriky digitálních služeb (Digital Service Performance)
Architektonický princip P21: Udržitelnost digitálních služeb a zařízení (Digital service and equipment Sustainability)
Architektonický princip P22: Svoboda volby (Freedom of choice)

Zhodnocení souladu se zásadami IKČR

Následuje tabulka s popisným vyhodnocením souladu se zásadami řízení ICT stanovenými v Informační koncepci České republiky. U těch zásad, jež nejsou pro naši organizaci relevantní, je toto uvedeno. Podrobný popis všech zásad obsahuje stránka Národní zásady řízení ICT

Objekt IKČR	Popis zhodnocení
Zásada řízení ICT Z01: Na prvním místě je klient
Zásada řízení ICT Z02: Standardy plánování a řízení ICT
Zásada řízení ICT Z03: Strategické řízení pomocí IK OVS
Zásada řízení ICT Z04: Řízení architektury
Zásada řízení ICT Z05: Řízení požadavků a změn
Zásada řízení ICT Z06: Řízení výkonnosti a kvality
Zásada řízení ICT Z07: Řízení zodpovědnosti za služby a systémy
Zásada řízení ICT Z08: Řízení katalogu služeb
Zásada řízení ICT Z09: Udržení interních kompetencí
Zásada řízení ICT Z10: Procesní řízení
Zásada řízení ICT Z11: Řízení přínosů a hodnoty
Zásada řízení ICT Z12: Řízení kapacit zdrojů
Zásada řízení ICT Z13: Nezávislost návrhu, řízení a kontroly kvality
Zásada řízení ICT Z14: Vztah informatiky a legislativy
Zásada řízení ICT Z15: Řízení financování ICT
Zásada řízení ICT Z16: Využívání otevřeného software a standardů
Zásada řízení ICT Z17: Podpora vyváženého partnerství s dodavateli

5.3. Přehled informačních systémů a aplikací klíčových pro nemocnici

5.4. Přehled záměrů IK

5.5. Přehled nutných součinností